Державна податкова служба України

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області
49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-А
тел.: 056-374-31-22

пересиланнямвключноП.235далі - ПКУ

Закон України № 1072:
зміни до ПКУ з питань податкового боргу

29 січня 2021 року

Офіційний вебпортал Державної податковоїї  служби України: tax.gov.ua  
Інформаційно-довідковий департамент ДПС України: 0-800-501-007 
Гаряча лінія ДПС України «Пульс»: 0-800-501-007 (напрямок  «4»)
Кваліфікований надавач електронних довірчих послуг: 
0-800-501-007 (напрямок «2»)

4

2

3
Головне управління ДФС у Дніпропетровській області інформує. Відповідно до                п.п. 14.1.147 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України від    02 грудня 2010 року № 2755-VI зі змінами та доповненнями (далі – ПКУ) плата за землю – обов’язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.
Згідно з п.п. 14.1.136 п. 14.1 ст. 14 ПКУ орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності – обов’язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (далі – орендна плата).
Підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки (п. 288.1 ст. 288 ПКУ).
Платником орендної плати є орендар земельної ділянки, об’єктом оподаткування – земельна ділянка, надана в оренду (пп. 288.2, 288.3 ст. 288 ПКУ).
Згідно з частинами першою – другою ст. 8 Закону України від       06 жовтня 1998 року № 161-XIV «Про оренду землі» із змінами та доповненнями орендована земельна ділянка або її частина може передаватися орендарем у суборенду без зміни цільового призначення, якщо це передбачено договором оренди або за письмовою згодою орендодавця (крім випадків, визначених законом). Якщо протягом одного місяця орендодавець не надішле письмового повідомлення щодо своєї згоди чи заперечення, орендована земельна ділянка або її частина може бути передана в суборенду.
Умови договору суборенди земельної ділянки повинні обмежуватися умовами договору оренди земельної ділянки і не суперечити йому.
Відповідно до п. 288.6 ст. 288 ПКУ плата за суборенду земельних ділянок не може перевищувати орендної плати.
Оскільки плата за землю справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (іншої форми не передбачено), а платником орендної плати є орендар земельної ділянки, то юридична особа (фізична особа – підприємець), що орендує земельну ділянку та уклала договір суборенди на цю земельну ділянку, сплачує орендну плату за зазначену земельну ділянку та подає відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію з плати за землю.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області звертає увагу, що 10 грудня 2020 року Законом України від 04.12.2020 № 1072-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо соціальної підтримки платників податків на період здійснення обмежувальних протиепідемічних заходів, запроваджених з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби        COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (далі – Закон України № 1072) внесено зміни до Податкового кодексу України (далі – ПКУ), а саме:
♦ сума податкового боргу, відносно якої застосовуються заходи стягнення, збільшено з 60 неоподаткованих мінімумів доходів громадян (1020,0 гривень) до                              180 неоподаткованих мінімумів доходів громадян (3060,0 гривень), у зв’язку з чим податкова вимога не надсилається та заходи по погашенню податкового боргу не застосовуються, якщо загальна сума податкового боргу не перевищує               3060,00 гривень.
У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує 3060,00 гривень, контролюючий орган надсилатиме такому платнику податкову вимогу про необхідність погашення податкового боргу, про наслідки наявності такого боргу та застереження, що в разі несплати суми податкового боргу до платника податків будуть застосовані передбачені ПКУ заходи стягнення податкового боргу.
Законом України № 1072 доповнено ПКУ новими пунктами, через які законодавець передбачив декілька механізмів врегулювання податкового боргу.
Одним з таких механізмів є відстрочення податкового боргу платників податків – фізичних осіб, у тому числі самозайнятих осіб, який у загальній сумі не перевищує                 6800 гривень.
Умови відстрочення податкового боргу:
- надається платникам податків – фізичним особам, які станом на 01 грудня 2020 року мали загальний розмір податкового боргу (у тому числі штрафні санкції та пеня) у сумі, що не перевищує 6800 гривень в цілому по Україні. Така сума боргу може бути відстрочена до 29.12.2021; 
- відстрочення потребує обов’язкового подання заяви до контролюючого органу за місцем обліку платника податків – фізичної особи.
Відстрочення надається без нарахування процентів за користування таким відстроченням.
У разі погашення платником податків повної суми відстроченого податкового боргу не пізніше визначеного строку (до 29.12.2021) штрафні санкції і пеня, передбачені ПКУ, не застосовуються та не нараховуються, а застосовані (нараховані) коригуються до нульових показників.
У разі непогашення платником податків повної суми відстроченого податкового боргу до настання визначеного граничного строку (до 29.12.2021), а також у разі її погашення після 29.12.2021, штрафні санкції і пеня на відстрочені суми, що залишаться непогашеними, нараховуються у загальному порядку згідно з вимогами ПКУ.
Також, Законом України № 1072 передбачено прощення фінансових санкцій за умови сплати основної суми податкового боргу. Норма розповсюджується на платників податків, що станом на 01.11.2020 мають податковий борг за виключенням:
- великих платників податків;
- осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Кодексом України з процедур банкрутства;
- осіб, щодо яких наявні судові рішення, що набрали законної сили, якими розстрочено (відстрочено) стягнення податкового боргу;
- банків, на які поширюються норми Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб»;
- осіб, які мають податковий борг з митних платежів;
- осіб, які мають заборгованість зі сплати санкцій за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пені.
За умови, якщо:
- основна частина податкового боргу (без штрафних санкцій, пені, крім несплачених процентів за користування розстроченням/відстроченням) погашена платником податків грошовими коштами, що виник станом на 01.11.2020;
- це погашення здійснене протягом шести місяців з дня набрання чинності Законом України № 1072;
- за умови, що платник податків забезпечує своєчасну і в повному обсязі сплату поточних податкових зобов’язань із загальнодержавних та місцевих податків.
У разі, якщо всі умови виконано, розрахунки проведено у термін протягом шести місяців з дня набрання чинності Законом України № 1072, штрафні санкції і пеня, що залишилися несплаченими на дату повної сплати такого податкового боргу, підлягають списанню у порядку, визначеному для списання безнадійного податкового боргу, за заявою платника податків
Штрафні санкції і пеня, що підлягають застосуванню та нарахуванню у зв’язку зі сплатою такого податкового боргу, не підлягають застосуванню та нарахуванню, а нараховані підлягають коригуванню до нульових показників.
Також, Законом України № 1072 передбачено списання контролюючим органом (без подання заяви платником податків) податкового боргу платника податків, сукупний розмір якого за усіма податками і зборами не перевищує          3060,00 гривень, що за даними інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС, обліковувався станом на 01.12.2020 та залишився несплаченим/непогашеним станом на дату списання такого боргу. Таке списання відбулось 21.12.2020
Дана норма не застосована щодо податкового боргу з податків та зборів, які відповідно до податкового, митного та іншого законодавства справляються у зв’язку із ввезенням (пересиланням) товарів на митну територію України або територію вільної митної зони або вивезенням (пересиланням) товарів з митної території України або території вільної митної зони, а також щодо осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Кодексом України з процедур банкрутства та нараховані та несплачені суми грошових зобов’язань з частини чистого прибутку (доходу) державних або комунальних унітарних підприємств та їх об’єднань а також господарських товариств, у статутних капіталах яких є державна та/або комунальна власність, що вилучається до відповідного бюджету.

Важливо знати, що інформацію про списання податкового боргу платник податків може отримати:
- у приватній частині Електронного кабінету;
- на офіційному вебпорталі ДПС.
Крім того, інформація про проведене списання, може бути надана платнику у разі його звернення до контролюючого органу із відповідним запитом.