Державна податкова служба України

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області
49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-А
тел.: 056-374-31-22

пересиланнямвключноП.235далі - ПКУ

Закон України № 1072:
врегулювання податкового боргу

21 грудня 2020 року

Офіційний вебпортал Державної податковоїї  служби України: tax.gov.ua  
Інформаційно-довідковий департамент ДПС України: 0-800-501-007 
Гаряча лінія ДПС України «Пульс»: 0-800-501-007 (напрямок  «4»)
Кваліфікований надавач електронних довірчих послуг: 
0-800-501-007 (напрямок «2»)

4

2

3
Головне управління ДФС у Дніпропетровській області інформує. Відповідно до                п.п. 14.1.147 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України від    02 грудня 2010 року № 2755-VI зі змінами та доповненнями (далі – ПКУ) плата за землю – обов’язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.
Згідно з п.п. 14.1.136 п. 14.1 ст. 14 ПКУ орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності – обов’язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (далі – орендна плата).
Підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки (п. 288.1 ст. 288 ПКУ).
Платником орендної плати є орендар земельної ділянки, об’єктом оподаткування – земельна ділянка, надана в оренду (пп. 288.2, 288.3 ст. 288 ПКУ).
Згідно з частинами першою – другою ст. 8 Закону України від       06 жовтня 1998 року № 161-XIV «Про оренду землі» із змінами та доповненнями орендована земельна ділянка або її частина може передаватися орендарем у суборенду без зміни цільового призначення, якщо це передбачено договором оренди або за письмовою згодою орендодавця (крім випадків, визначених законом). Якщо протягом одного місяця орендодавець не надішле письмового повідомлення щодо своєї згоди чи заперечення, орендована земельна ділянка або її частина може бути передана в суборенду.
Умови договору суборенди земельної ділянки повинні обмежуватися умовами договору оренди земельної ділянки і не суперечити йому.
Відповідно до п. 288.6 ст. 288 ПКУ плата за суборенду земельних ділянок не може перевищувати орендної плати.
Оскільки плата за землю справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (іншої форми не передбачено), а платником орендної плати є орендар земельної ділянки, то юридична особа (фізична особа – підприємець), що орендує земельну ділянку та уклала договір суборенди на цю земельну ділянку, сплачує орендну плату за зазначену земельну ділянку та подає відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію з плати за землю.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області інформує, що 10.12.2020 набрав чинності Закон України від 04.12.2020 № 1072-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо соціальної підтримки платників податків на період здійснення обмежувальних протиепідемічних заходів, запроваджених з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-Co V-2» (далі – Закон України № 1072).

Закон України № 1072:
● збільшив мінімальний поріг суми податкового боргу, до якої застосовуються заходи стягнення;
● передбачив одразу декілька механізмів врегулювання податкового боргу, залежно від його суми та категорії платників податків – боржників, а саме:
- списання податкового боргу, загальна сума якого за усіма податками і зборами не перевищує 3 060 грн у будь-якого платника податків, крім платників, що перебувають у процедурах банкрутства, та платників, що мають податковий борг з митних платежів (п. 24 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України (далі – ПКУ));
- відстрочення податкового боргу, загальна сума якого не перевищує 6 800 грн для платників податків – фізичних осіб (п. 12 підрозділу 10 розділу ХХ ПКУ);
- прощення фінансових санкцій за умови прискореної сплати основної суми податкового боргу платникам податків – фізичним і юридичним особам окремих категорій (п. 23 підрозділу 10 розділу ХХ ПКУ).

Сума податкового боргу, відносно якої застосовуються заходи стягнення, збільшено з 60 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (у 2020 році – 1020 грн) до             180 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (у 2021 році – 3060 гривень).
До цієї суми податкового боргу територіальні органи ДРС не будуть направляти боржнику податкові вимоги та застосовувати заходи стягнення. Також не буде передаватись у податкову заставу майно боржників у разі, якщо загальна сума податкового боргу не перевищуватиме             3 060 гривень.

Розглянемо деякі механізми врегулювання податкового боргу

Законом України № 1072 визначено, що списанню підлягає податковий борг (у тому числі штрафні санкції і пеня) платника податків, сукупний розмір якого за усіма податками і зборами не перевищує 3 060 грн (включно), що обліковувався станом на 01.11.2020 та залишився несплаченим /непогашеним станом на дату списання такого боргу.
Контролюючий орган здійснює списання такого боргу без подання заяви платником податків.
Не підлягає списанню податковий борг з податків та зборів, які відповідно до податкового, митного та іншого законодавства справляються у зв’язку із  ввезенням (пересиланням) товарів на митну територію України або території вільної митної зони, а також податковий борг осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Кодексом України з процедур банкрутства.

Податковий борг платників податків – фізичних осіб, у тому числі самозайнятих осіб, який у загальній сумі не перевищує          6 800 грн, може бути врегульований у такому порядку.
Сума податкового боргу (у тому числі штрафні санкції, пеня та проценти за користування розстроченням/ відстроченням), що обліковувалася за такими 
платниками податків станом на 01.12.2020 і залишилась непогашеною станом на дату надання відстрочення, може бути відстрочена до 29.12.2021. Відстрочення здійснюється контролюючим органом за місцем обліку платника податків – фізичної особи за його заявою. Відстрочення надається без нарахування процентів за користування таким відстроченням.

У разі погашення платником податків повної суми відстроченого податкового боргу не пізніше визначеного цим пунктом строку штрафні санкції і пеня, передбачені ПКУ, на такі сплачені відстрочені суми не застосовуються та не нараховуються, а застосовані (нараховані) коригуються до нульових показників.
У разі непогашення платником податків повної суми відстроченого податкового боргу до настання визначеного цим пунктом строку, а також у разі її погашення після 29.12.2021, штрафні санкції і пеня на відстрочені суми, що залишаться непогашеними, нараховуються у загальному порядку згідно з вимогами ПКУ.
При наданні відстрочення згідно з цим пунктом норми статті 100 «Розстрочення та відстрочення грошових зобов’язань або податкового боргу платника податків» ПКУ не застосовуються