Державна податкова служба України

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області
49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-А
тел.: 056-374-31-22

5

ЗАКОН УКРАЇНИ № 466:
ОСНОВНІ ЗМІНИ

23 липня 2020 року

Офіційний вебпортал Державної податковоїї  служби України: tax.gov.ua  
Інформаційно-довідковий департамент ДПС України: 0-800-501-007 
Гаряча лінія ДПС України «Пульс»: 0-800-501-007 (напрямок  «4»)
Кваліфікований надавач електронних довірчих послуг: 
0-800-501-007 (напрямок «2»)

4

2

3
Головне управління ДФС у Дніпропетровській області інформує. Відповідно до                п.п. 14.1.147 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України від    02 грудня 2010 року № 2755-VI зі змінами та доповненнями (далі – ПКУ) плата за землю – обов’язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.
Згідно з п.п. 14.1.136 п. 14.1 ст. 14 ПКУ орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності – обов’язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (далі – орендна плата).
Підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки (п. 288.1 ст. 288 ПКУ).
Платником орендної плати є орендар земельної ділянки, об’єктом оподаткування – земельна ділянка, надана в оренду (пп. 288.2, 288.3 ст. 288 ПКУ).
Згідно з частинами першою – другою ст. 8 Закону України від       06 жовтня 1998 року № 161-XIV «Про оренду землі» із змінами та доповненнями орендована земельна ділянка або її частина може передаватися орендарем у суборенду без зміни цільового призначення, якщо це передбачено договором оренди або за письмовою згодою орендодавця (крім випадків, визначених законом). Якщо протягом одного місяця орендодавець не надішле письмового повідомлення щодо своєї згоди чи заперечення, орендована земельна ділянка або її частина може бути передана в суборенду.
Умови договору суборенди земельної ділянки повинні обмежуватися умовами договору оренди земельної ділянки і не суперечити йому.
Відповідно до п. 288.6 ст. 288 ПКУ плата за суборенду земельних ділянок не може перевищувати орендної плати.
Оскільки плата за землю справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (іншої форми не передбачено), а платником орендної плати є орендар земельної ділянки, то юридична особа (фізична особа – підприємець), що орендує земельну ділянку та уклала договір суборенди на цю земельну ділянку, сплачує орендну плату за зазначену земельну ділянку та подає відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію з плати за землю.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області нагадує, що   23 травня 2020 року набрав чинності Закон України від 16 січня 2020 року        № 466-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» (далі – Закон України       № 466) (крім деяких змін, які набирають чинності з 01 липня 2020 року та з         01 січня 2021 року).
Як же Закон України № 466 впливає на порядок адміністрування податків і зборів?
Цей Закон є малою податковою реформою, оскільки вносить суттєві зміни практично в усі розділи Податкового кодексу України (далі – ПКУ).
Законодавчі зміни дозволять уникнути можливості спекулювання податковими ставками, підвищити ефективність електронного документообігу. 
Зміни у процесі адміністрування податків, передбачені новаціями, дозволять адаптувати податкове законодавство до світових стандартів.
Закон України № 466 створює рівні та справедливі правила гри для ведення бізнесу в Україні.
Впровадження кроків Плану дій BEPS є передумовою для лібералізації валютного регулювання, що відповідає зобов’язанням України у рамках Угоди про асоціацію з ЄС.
Великі компанії, що використовують офшорні схеми, сплачуватимуть податки в Україні. 
Прийняття Закону України № 466 дозволить забезпечити додаткові надходження до державного бюджету за рахунок підвищення прозорості міжнародних транзакцій суб’єктів господарювання.
Цей Закон запроваджує нову концепцію відповідальності, що є необхідністю у сучасних умовах ведення бізнесу.
Запроваджуються міжнародні стандарти контролю для всіх учасників міжнародної торгівлі.
Удосконалення функціоналу електронного кабінету розширює спектр електронних послуг, які надаються ДПС.
Платники мають можливість отримувати від контролюючих органів документи через електронний кабінет.
Рішення суду (слідчого судді) не буде обов’язковою підставою для позапланової перевірки.
Чітке визначення вимог до оформлення випадків втрати, пошкодження або дострокового знищення документів платником дозволить запобігти використанню втрати первинних документів для уникнення перевірок.
Створення комісій з питань розгляду заперечень контролюючого органу дозволить удосконалити порядок розгляду заперечень платників податків та винесення податкових повідомлень-рішень. 
Підвищення адміністративного потенціалу органів стягнення сприятиме забезпеченню надходжень до бюджету несплачених платежів. 
Щоденне оприлюднення інформації про боржників дозволить убезпечити сумлінний бізнес від роботи з недобросовісними партнерами.
Запровадження єдиного підходу до формування показників звітності сприятиме спрощенню процесу звітування до податкових органів.
Законом України № 466 внесено зміни до ПКУ, зокрема, у частині:
- загальних положень;
- стягнення боргу;
- відповідальності платників податків та контролюючих органів;
- податкового аудиту;
- обліку платників податків;
- впровадження кроків Плану дій BEPS;
- податку на прибуток підприємств;
- податку на додану вартість;
- акцизного податку;
- рентної плати;
- податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, транспортного податку, плати за землю;
- єдиного податку 
- оподаткування доходів фізичних осіб та фізичних осіб – підприємців.
Стосовно змін в оподаткуванні доходів фізичних осіб та фізичних осіб – підприємців Законом України № 466:
- визначається порядок оподаткування прибутку контрольованих іноземних компаній;
- оподатковується за основною ставкою 18 % дохід, отриманий платником податку на доходи фізичних осіб (далі – ПДФО) від продажу протягом звітного податкового року третього та наступних об’єктів рухомого майна (транспортних засобів) (перший об’єкт на рік залишається за нульовою ставкою, другий – за ставкою 5 %);

- виключаються з переліку об’єктів, які не підлягають амортизації, вантажні авто фізичних осіб – підприємців на загальній системі оподаткування;
- уточнюється перелік витрат для фізичних осіб – підприємців у частині витрат на сплату податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за об’єкти нежитлової нерухомості, витрат на реконструкцію, модернізацію та інші види поліпшення основних засобів;
- скасовується сплата ПДФО з пенсій, розмір яких перевищує 10 розмірів прожиткового мінімуму;
- звільняється від сплати ПДФО у розмірі 5 % дохід від продажу об’єкта незавершеного будівництва за умови перебування такого майна у власності платника ПДФО понад три роки.